Ak ste sa rozhodli založiť si kvetinovú alebo zeleninovú záhradu, určite ste na začiatku plní nadšenia.
Postupne však môžete naraziť na rôzne prekážky, s ktorými ste možno nerátali alebo ste zistili, že vlastne neviete, ako sa s nimi vysporiadať.
Nezničiteľná burina, vošky a iní škodcovia, zlá klíčivosť semien, či choroby, ktoré vám ničia rastliny – to všetko sú nástrahy, ktoré musí záhradkár zvládnuť, aby sa dopracoval k vytúženej úrode.
Ak sa chcete vyhnúť použitiu chémie, máme pre vás cenné rady, ktoré sme zozbierali priamo od skúsených záhradkárov.
Niektoré sú vám možno už dobré známe, iné vás možno prekvapia.
Každopádne, čím viac záhradkárskych trikov poznáte, tým jednoduchšie zvládnete starostlivosť o záhradu, ktorá vám bude robiť radosť.
Zatočte s burinou
Preventívne opatrenie, ktoré skvele funguje
Vyskúšajte tento osvedčený trik od skúsenej záhradkárky.
Po zbere úrody zasejte na hriadky ovos a ten nechajte rásť asi 1 – 2 týždne, kým sa zazelenie.
Poto ho netreba kosiť, len zaorať alebo porýľovať.
Na ďalšiu sezónu budete prekvapení, že na hriadkach burina vôbec nerastie alebo len minimálne.
Ovos totiž obsahuje kyslé šťavy, ktoré zatočia s burinou.
Netkaná textília
Ak plánujete kvetinové záhony alebo zakladáte skalku, môžete si proti burine pomôcť aj netkanou textíliou, ktorá prepúšťa vlahu, avšak zabraňuje prerastaniu buriny.
Náletovej burine sa pravdepodobne nevyhnete, ale je jej podstatne menej.
Krtinec sa dá geniálne využiť
Už naši predkovia vedeli, že zemina z krtincov pochádza z takej hĺbky, v ktorej sa nenachádzajú zárodky plesní, či iných chorôb a ani škodcovia (keďže krtko by ich spoľahlivo zničil).
Túto pôdu preosiali a pridávali do črepníkov na pestovanie kvetov a používali aj na výsev zeleniny alebo vysádzanie najrôznejších rastlín.
Ak predsalen chcete zo záhrady krtka odplašiť, skúsení záhradkári odporúčajú vysadiť ligurček. Zabijete tak dve muchy jednou ranou – získate fantastické korenie do polievky a krtka vyženiete zo svojej záhrady.
Poškodené dreviny sa dajú zachrániť
Glejotok vedeli naši predkovia zlikvidovať a zachrániť tak veľmi cenné kôstkoviny v záhradách.
Stačí, ak postihnutú kôru vyrežete a ranu potriete drvenými šalviovými listami, ktoré pôsobia ako dezinfekcia.
Rovnako úspešne môžete na dezinfekciu použiť obyčajný ocot.
Klíčenie semien uhorky
Ak sa vám náhodou stalo, že vám uhorky zo semien nevzišli a máte obavu, či už nie je neskoro na ich oätovné siatie, skúste tento postup.
Na namočený odličovací tampón dajte semienka a preložte druhým namočeným odličovacím tampónom.
Takto uložte na podložku a vložte do mikroténového vrecka.
Nechajte na okne a za približne 2 – 3 dni by mali byť semienka naklíčené.
Po 3 – 4 dňoch máte pripravené priesady s 2 listami, ktoré už pokojne môžete vysadiť von.
Pestovanie uhoriek pod bielou netkanou textíliou
Mnohí záhradkári sa zhodujú na tom, že táto metóda pestovania uhoriek je oveľa efektívnejšia, ako tá klasická.
Sadenice uhoriek zakryte bielou netkanou textíliou tak, že ju po stranách uchytíte kolíkmi a necháte ju trochu voľnejšiu, aby pod ňou mali dosť priestoru na rast.
Výhodou takéhoto pestovania je podľa záhradkárov predovšetkým to, že takto pestované uhorky majú pod textíliou ideálne podmienky (teplo a vlahu), pričom nie je potrebné ich striekať proti škodcom a keďže textília je dostatočne priedušná, nemusíte sa báť ani toho, že by vám pod ňou splesniveli.
Väčšina odrôd je samoopelivá, takže nepotrebujú opeľovačov a z jedného radu môžete mať aj 70 pohárov uhoriek.
Navyše, uhorky zle znášajú výkyvy teplôt a to im v tomto prípade nehrozí, pretože pod textíliou sú dostatočne chránené.
Mulčovanie slamou
Slama je v záhrade vynikajúcim spojencom, ak ju využijete na mulčovanie.
Mulčovať sa oplatí prakticky všetko, pretože zabijete dve muchy jednou ranou – slama zabráni prerastaniu buriny a navyše udržuje vlahu.
Osvedčila sa aj pri pestovaní zemiakov.
Zemiaky treba najskôr dobre zavlažiť a na vlhkú pôdu navrstviť väčšie množstvo slamy (nestačí len poprášiť).
Takto majú zemiaky zabezpečenú dosatočnú vlahu, ktorá je pre bohatú úrodu kľúčová.
Pravidelne polievajte, na jeseň pred zberom slamu len zhrňte na kopu a do jari máte kvalitný kompost.
Mravce a vošky
Mravce a vošky v záhrade sú azda najviac diskutovanou témou medzi záhradkármi, pretože nie je také jednoduché sa ich zbaviť a bez postreku to pravdepodobne nepôjde.
Vždy však môžete uprednostniť ekologické postreky, ktoré si pripravíte aj sami doma, pred tými chemickými, ktoré sú škodlivé pre zdravie, aj životné prostredie.
Ponúkame vám zopár rád, čo ostatným záhradkárom proti týmto škodcom najlepšie funguje:
Sóda bikarbóna + rastlinný olej + saponát
Vyskúšajte tento účinný roztok, ktorý na vošky výborne funguje. Je vhodné ho niekoľko dní po sebe zopakovať, ale sami uvidíte, že vošky po jeho aplikácii zmiznú.
Potrebujeme:
1 ČL sódy bikarbóny
1 ČL rastlinného oleja
1 – 2 kvapky saponátu
1,5 l vody
Postup:
Do 1,5 litrovej fľaše vody pridajte sódu bikarbónu, rastlinný olej, saponát a dobre pretrepte.
Následne nastriekajte na listy a stonky zamorené voškami (zamerajte sa hlavne na spodnú stranu listov) a postrek opakujte kým vošky nezmiznú.
Keď vidíte, že vošky vyhynuli, môžete celú rastlinu „vysprchovať“ prúdom vody.
Lepidlo na hmyz alebo myši
Pri voškách zvykne platiť jednoduché pravidlo, že tam, kam sa nedostanú mravce, nedostanú sa ani vošky.
To je dôvod, prečo výborne fungujú aj mechanické bariéry pre mravce.
Môžete napríklad nalepiť v spodnej časti kmeňa stromu lepidlo na hmyz alebo myši a aby sa vám tam nenalepil aj lietajúci hmyz, môžete vytvoriť akúsi sukničku napríklad z igelitu alebo plastovej fľaše.
Mravce sa prilepia a vošky sa k listom a novým stonkám nedostanú.
Lienky a vtáky
Ideálnym ekologickým riešením je aj pochytať lienky a umiestniť ich na miesta, ktoré sú zamorené voškami.
Lienka je totiž dravec, ktorý sa živí práve voškami, takže tento rozprávkový chrobáčik môže byť vašim skvelým spojencom.
Ďalším riešením sú aj búdky pre vtáčiky, ktoré v čase hniezdenia potrebujú kŕmiť mláďatá a takisto môžu zbaviť vašu záhradu škodcov aj bez toho, aby ste použili chémiu.
Prírodné hnojivá
Medzi univerzálne hnojivá radia záhradkári predovšetkým kompost, vyzretý maštaľný hnoj a tiež slepačince, ktoré dostanete kúpiť aj v záhradníctve.
Pôdu je najlepšie hnojiť na jeseň po zbere úrody, kedy je dobré hnoj zapracovať do pôdy.
Slepačince sa dajú pripraviť aj ako zálievka, treba ich však dôkladne zriediť podľa odporúčaní na obale.
Hnojivo na paradajky
Potrebujeme:
10 g sušeného droždia
4 litre teplej vody
2 PL cukru
Postup:
Do teplej vody nasypte sušené droždie a cukor, dobre premiešajte a nechajte stáť 12 hodín alebo cez noc.
Pred použitím dobre premiešajte, zmiešajte s 6 litrami odstátej vody a ráno alebo večer nalejte asi 0,5 litra ku každému koreňu paradajky.
Droždím sa odporúča hnojiť maximálne raz za 15 dní.
Hnojivo na paradajky, papriku a uhorky – pre silné rastliny a proti chorobám
Vďaka tomuto jednoduchému hnojivu sa paradajkové kríčky rýchlo vyvíjajú, tvorí sa zelená hmota a rozvíja sa koreňový systém.
Paradajky budú dozrievať jedna za druhou a budete môcť rozdávať!
Sud naplňte do 2/3 čerstvo pokosenou trávou, burinou a žihľavou.
Potom pridajte ešte jednu zložku, ktorá je v tomto procese veľmi dôležitá – cukor.
Zalejte vodou a nechajte naložené 2 týždne.
Po uplynutí tejto doby je hnojivo pripravené a pred použitím ho zriedime v pomere 1 liter hnojiva na 9 litrov vody.
Hnojenie zopakujte každé 3 týždne a okrem paradajok ním pokojne pohnojte aj uhorky, či papriku.
Kvetinová záhrada
Cibuľoviny
Tulipány, narcisy a iné cibuľoviny nechávajú mnohí neskúsení pestovatelia po odkvitnutí v zemi.
Cibuľky však časom klesnú hlbšie do zeme a môžu vám po čase prestať kvitnúť.
Ideálne je, ak ich koncom júna vyberiete a znovu zasadíte v septembri – ako sa hovorí, vybrať treba keď deti idú zo školy a zasadiť keď sa vracajú v septembri do školy.
Ak náhoodu prepasiete septembrový termín sadenia, pokojne ich môžete sadiť až do novembra.
Pri jarnej výsadbe cibuliek sa pravdepodobne dočkáte kvetov až ďalšiu sezónu.
Koniec mravcov
Naši predkovia vedeli, že mravce neznášajú aromatickú vôňu.
Preto im do mraveniska vtláčali paradajkové listy, bazové kvety alebo klinčeky.
Mravenisko bolo o pár dní celkom fuč.
Zázrak s menom vŕba!
Poobzerajte sa, či na svojom pozemku, alebo pred domom nemáte vŕbu.
Podstata triku totiž tkvie v tom, že pre zakoreňovanie využijete drevenú hmotu vŕby.
Všetko, čo potrebujete je 15 až 20 vetvičiek akejkoľvek odrody vŕby a nádoba s vodou.
Ako na to?
Umiestnite narezané vetvičky do nádoby a zalejte mierne vlažnou vodou.
Nechajte ich minimálne 24 hodín vo vode (odporúča sa však aj 48 hodinový pobyt), potom vetvičky vyberte a do takto získaného roztoku ponorte na jeden deň odrezky, ktoré chcete zasadiť.
Po uplynutí tejto doby ich zasaďte na miesto, ktoré ste si vybrali.
Prírodný zakoreňovací roztok je možné uchovať na chladnom mieste, alebo priamo v chladničke po dobu jedného mesiaca bez straty účinku. S odrezkami dokáže skutočne ohromné veci.
Vyskúšajte tento starý, overený recept.
Levanduľa
Ak túžite po krásne zakvitnutej a bohatej levanduli, je dôležité ju vždy po odkvitnutí ostrihať asi 2 – 3 cm tak, aby mala rastlina guľatý tvar.
Strih sa vykonáva v polovici alebo koncom júla.
Dôležitý je aj výber miesta, pretože levanduľa potrebuje slnko.
Rýchlorastúci živý plot
Túžite po súkromí, avšak nechcete si postaviť betónový plot a uprednostňujete prírodnú alternatívu?
Riešením môže byť živý plot.
Na výber máte mnoho druhov kríkov, dokonca niektoré druhy, ktoré sú vhodné na živé ploty, zarodia jedlé plody. Medzi také patrí napríklad muchoník alebo arónia.
Ak potrebujete, aby živý plot rýchlo rástol, vyberte si napríklad turkestánsky brest. Ten po vysadení v prvom roku vyrastie až do výšky 1,2 – 1,6 m.
Treba síce rátať s tým, že naozaj rýchlo rastie, takže strihanie je nevyhnutné asi 2 až 3-krát do roka, vytvorí vám však krásnu, hustú, prírodnú stenu. Je síce opadavý, ale v sezóne od jari do jesene vaše súkromie výborne ochráni.
Postrek proti pásavke zemiakovej z orechových listov
Na prípravu potrebujeme 1 kg orechových listov (čerstvé orechy zo stromu vlašského orecha) a 10 l dažďovej vody.
Zmiešame, necháme lúhovať týždeň a potom používame ako postrek na zelené časti zemiakov.
Rovnako môžete vytvoriť aj postrek z už spomínaného brezového popola – 2 až 3 hrste popola rozmiešame v 10 l vody, necháme pár hodín odležať a používame ako postrek.
Rastliny si v záhrade navzájom pomáhajú
Vedeli ste, že ak vysadíte medzi kapustu nechtík, chránite ju pred škodcami? Je to skutočne tak, rastliny si v záhrade navzájom môžu pomáháť a vy tak získate bohatú úrodu bez chémie.
Nechtík vysaďte aj do blízkosti uhoriek, tekvíc, melónu a zemiakov.
Dokáže si poradiť s háďatkom, voškami aj slimákmi, ale najväčší účinok má v boji proti plesniam.
Pažítka ochráni uhorky – A nielen uhorky, prospešná je aj pre úrodu mrkvy a kapusty.
Vysaďte ju husto okolo zeleninových záhonov a nemusíte sa obávať invázie múčnatky ani nebezpečnej sivej plesne.
K paradajkám nasaďte bazalku – Vôňa a biologické látky, vychádzajúce z listov bazalky pôsobia ako prirodzená ochrana pred škodcami a to nielen pre paradajky, ale aj pre uhorky, cibuľu, papriku a kapustovité rastliny.
Bazalka odpudzuje vošky a molicovité parazity, ktoré dokážu spoľahlivo zničiť vašu úrodu.
Pasca na slizniaky, ktorá sa mi zakaždým osvedčí
Pripravil som pre slizniakov pivné pasce.
Rozmiestnil som v blízkosti rastinliniek misky naplnené pivom (napr. tégliky z jogurtov naplnené do polovice pivom) – pivné kvasinky slimáky priťahujú ako magnet.
Stačí rozložiť a nechať účinkovať – na druhý deň uvidíte ten úlovok.
Pasce meníme každé 2 dni.
![](https://tjn.dmcdn.sk/2020/06/IMG_20140625_195758.webp)
Veľa šťastia!